Feladó: "Szakács Tamás" <tommyca@freemail.hu>

Címzett: "Vili" <vfischl@dpg.hu>; <vbettus@gmx.net>; "János Zsuzsanna" <zsuzsa.janos@lutheran.hu>; "FraterNet Mindenki" <fraternet-mindenki@lutheran.hu>; "FraterNet Lelkészek" <fraternet-lelkeszek@lutheran.hu>; "nikodem geza" <nikodem.geza@freemail.hu>

Elküldve: 2005. május 23. 21:44

Tárgy: Ézs 5,20-24. - Virágpor és porvirág - Szentháromság u. 2.

Kedves ’Virágzók és Porzók’!

Természetesen előző csomagomhoz hasonlóan most is a távollétemet leplezendő küldöm a június 5‑i textushoz, amit gyűjtögettem:

Vázlatkísérlet:

Virágpor és porvirág

Jaj!

Akik mindent kiforgatnak

Porhintők és porfújás

Megutált tanítás és káromolt ige?

A vázlathoz:

A cím-szójáték és címszó-játék abból ered, hogy egyrészt a 24. vers ítéletében arról van szó, hogy az Úr igéjét megvetők és káromlók (nem csupán utálók, mint az ÚF-ban!!!) virágját a szél porként fújja el, másrészt a jajok arról szólnak, hogy mindent kiforgatnak, megfordítanak. Egyáltalán nem ismeretlen jelenség ma sem, soha sem.

Egyéb gondolatok az ige kapcsán:

Valamit ellenkezőjének mondani — erről sok tapasztalatunk van. Húsvét előtt elöntötte a piacot az olcsó szlovák sonka, önköltségi ár alatt. Aztán nagyhéten már arról volt szó, hogy másik cég még olcsóbban árulta sonkáját — de kiderült, hogy lapocka! Jogi lépést mégsem lehetett tenni, mert a törvény nem szabályozza, mennyi lehet a sonka zsírtartalma, milyen az íze — mondták a médiában. Valóban ilyen egyszerű a keserűből édeset csinálni, a sötétet világosságra változtatni?!? Lehet, hogy a jog gyáva ahhoz, hogy a szavak egyértelmű jelentését számon kérje, és megbüntesse azt, aki a lapockát sonkának nevezi és úgy árulja — de Istent nem lehet így se megtéveszteni, se kijátszani, se sarokba szorítani!

Kommentárok:

(Káldi Biblia jegyzetei. BibliaTéka CD-ROM. Arcanum Digitéka Kft.):

„Iz 5,20

kik a jó és rosz közötti benső különbségre nem gondoltok, és csak azt nevezitek jónak vagy rosznak, mi kedvetekre jár, vagy azzal ellenkezik.

Iz 5,21

A héber szerint: és okosak tetszésök (tetszéstek) szerint, – Jaj azoknak, kik religiót, morált, törvényt magok alkotnak magoknak!

Iz 5,22

A keletiek még most is kábító szerekkel szokták a bort vegyíteni. A héber szerint: és erős férfiak a tobzódásban.”

(Jubileumi kommentár. BibliaTéka CD-ROM. Arcanum Digitéka Kft.):

„Hétszeres jaj a gazdagoknak. •
20. Negyedik jaj.

Az elvilágiasodott gazdagok minden erkölcsi törvényt a feje tetejére állítottak. Azt mondták jónak, ami a saját érdekeiket szolgálta. De rossznak és károsnak mondták Isten szent törvényeit, kigúnyolták az ősök tiszta hitét. Nem fogadták el a dorgálást a prófétától. Isten azonban maga őrködik azon, hogy az érvényesüljön, ami ‘jó, világos és édes’, ami Isten akarata szerint való és Izráel javát szolgálja.

Hétszeres jaj a gazdagoknak. •
21. Ötödik jaj.

Nemcsak gazdasági és erkölcsi téren, hanem egész gondolkozásukban elszakadtak Jeruzsálem gazdagai az atyák Istenétől. A világi, főleg egyiptomi, ‘bölcsesség’ megtámadta a hitüket is. A nemzet megmaradását nem Isten hatalmától és hűségétől várták, hanem saját politikai ügyességüktől. Azonban a bölcsesség kezdete az Úr félelme, Péld 1:7; 9:10.

Hétszeres jaj a gazdagoknak. •
22–24. Hatodik jaj.

A magas rangú tisztviselők dőzsölő életéről szólt már a 11–12. v. is. Itt, a 28:7–9-hez hasonlóan, arról van szó, hogy a bírák csak tehetetlen eszközök a gazdagok kezében, Ám 2:6. Ahelyett, hogy az igazság és jog érvényesítésében, a jogfosztottak védelmében lennének rettenthetetlenek, az ivásban, az italok keverésében és fűszerezésében ‘hősök’. De Isten ítélete elpusztítja őket úgy, ahogyan aratás után felgyújtják a tarlót. A próféta korában a gabonának csak a kalászát vágták le, a szalmát pedig meggyújtották. A próféta bizonyosan maga is látott ilyet, végignézte, hogy a szalma hogyan ‘roskad össze’ a tűzben. Ezt a jól ismert dolgot Isten ítéletéhez hasonlítja: így ítéli meg Isten azokat, akik tóráhját, tanítását megvetik.

Hétszeres jaj a gazdagoknak. •
10:1–4 Hetedik jaj.

Magyarázatát lásd a 10. fejezetnél.”

(Ravasz László: Az Ó/Újszövetség magyarázata. Kálvin Kiadó):

„10. A HAT JAJ (5,8—24)

Ebben a perikópában elmondja a próféta, mint lett a törvény vérontás és az igazságosság az elnyomottak jajkiáltása. Hat jajt kiált Izrael ellen, főképpen a felelős, uralkodó osztály ellen. Mintha azt mondaná: ezért vesztek el.

Az első jaj azok ellen szól, akik házhoz házat ragasztanak, mezőt foglalnak a mezőkhöz. Nyilvánvalólag azokról van szó, akik összevásárolják a földet, a házat, s a régi tulajdonost quasi [ejtsd: kvázi, latin: mintegy pedig] kilakoltatják. Nemcsak a tőke kegyetlen terjeszkedése itt a bűn, a szegények kiuzsorázása és földönfutóvá tétele (csak ti magatok laktok itt a földön!), hanem az Isten alapvető üdvtörténeti rendelkezésének megcsúfolása. A ‘szent föld’, az árec, az Isten tulajdona. Zsellérségbe adta az Ő népének, mikor oda hatalmas karral bevitte és csodák között telepítette. A nép között ő osztotta fel: 11 törzsnek jelölte ki a maga helyét. Minden zsidó férfi, aki a választott népnek a tagja, a szövetségnek részes társa, a körülmetélés elpecsételtje: isteni jogon örököse a földnek is. Az neki olyan része, mint a kiválasztottság, az üdvígéretek, a Tóra, az Ige. Aki tehát olyan helyzetet teremt, hogy az elszegényedett zsidó kénytelen eladni örökségét, ha a zsidó a szent földön nincstelenné válik: az, aki ezt kikényszerítette, Isten alapvető rendelkezéseit másította meg és az üdvtervet hiúsítja meg. Ezért szörnyű büntetés jár. ‘Hallásomra megesküdött az Úr’ — emeli ki szokatlan erővel az ítélet bizonyosságát a próféta. Az ítélet szörnyű lesz: a házak pusztasággá válnak, a nagyokban és szépekben nem lakik senki. Lassankint rommá válnak. Kecskék legelnek az egykori kertekben, s ismeretlen félkoldusok tanyáznak a düledező márványfalak között. A föld sivataggá válik. Tíz hold szőlő egy báth (korsó) bort terem, s a földeken az elvetett mag egy tizedét aratják. (Az efa a homernek egy tized része.)

Jaj azoknak, akik jó reggelen részegítő ital után futkoznak. Ezek is ugyanazok, az uralkodó osztály, a beati possidentes, akiknek az életük szakadatlan gyönyörhajhászás. Fejük mámortól ködös, szemük előtt vörös fátyol, tompán, részegen ‘az Úrnak dolgát nem tekintik meg’, nem látják kezeinek cselekedeteit. Pedig azért vannak, hogy ezt megismerjék, és azt a kezet csókolják. Ezért fogságba megy az én népem, ami az uralkodó osztály teljes kiirtását jelenti. Éhen halnak a tobzódó gazdagok. A Seol kitátja száját, s alvilági, tengődő, árnyékos életre elnyeli az egész felső‑ és középosztályt, úgy, ahogy azt Asszíria gyakorolni szokta, s amiről már Samária, az északi állam elpusztításával Jeruzsálemnek is példát adott. És ezt maga az Úr műveli, hogy haragjában és igazlátásában szentsége és dicsősége kitündököljék.

(A 13. vers után kell tenni a 17. verset.)

A jajok egyre gyorsabban következnek s a próféta szava egyre forróbb. Jaj azoknak, akik a vétket hazugság kötelein vonszák (18). Ez a megragadó kép azt fejezi ki, hogy a bűn iga. Állati, nyomorult szolgálat. Nem lehet megszabadulni belőle a magunk erejéből. Vigasztalan rabság. Elmondja ez a kép, hogy a bűn a hazugság kötelén jár; minden bűn hazugságban fogan. Elmondja ez a kép, hogy a bűn miképpen vonja maga után következményeit, mint a szekeret a hám, a romlást, a züllést, a fertőzést, a balvégzetet és az ítéletet.

A szellemi bűnök felé fordul a próféta figyelme. Jaj a hitetleneknek, akik nevetnek a dies irae közeledtét jósoló beszéden; akik a csúfolók székében ülve mondják: hadd jöjjön az a nap! Jaj azoknak, akik a bűnből világnézetet csinálnak, diabolikus [ = ördögi — gör.] propagandát űznek. {

} Fel akarják építeni a hazugság sátáni világát, amely az Isten világának merő ellentéte: a gonoszt jónak mondják, a sötétséget világossággá és a világosságot sötétséggé teszik, a keserűt édessé, az édest keserűvé.

Most rámutat mindeme bűnök forrására. Az énimádat ez. El vannak telve magukkal. Hősök az örömkergetésben, a haszonlesésben, tobzódók és kizsákmányolók, mert nincs urok. Én vagyok a te Urad, Istened — rajtam kívül más istened ne legyen! Ezeknek önmaguk az istenük, rajta kívül más istenük nincs.

Ezért, ezért égnek meg, mint a polyva a tűzben, ezért olyanok, mint az a fa, melynek gyökere megrothadt. Lehet még levél, virág rajta, de az első vihar kidönti, s ‘virágjuk mint a por elszáll’. Még egyszer megállapítja bűnüket, ami miatt elvesznek: a Seregek Urának Törvényét megvetették és Izrael Szentjének beszédjét megutálták. Ez pedig nem egyéb, mint a szövetség megtörése, lázadás az Úr ellen, az ellenséghez állás. Mivel itt az Isten szuverenitása forog szóban: Izrael elmarasztaltatik felségárulásban.”

(A Biblia ismerete kommentársorozat. Keresztyén Ismeretterjesztő Alapítvány):

„e. Jaj azoknak, akik a gonoszt jónak mondják! (5:20)

5:20. Egyesek félrevezettek másokat kifordított értékrendjükkel. A rosszat – pl. a paráznaság, bálványimádás, anyagiasság, gyilkosság és sok más a Szentírásban tiltott bűn – gyakran olyan színben tüntetik fel, mintha jó lenne. Akik ezt teszik, azokat Isten ítélete fenyegeti (jaj azoknak).

f. Jaj a beképzelteknek! (5:21)

5:21. Akik bölcseknek és okosaknak képzelik magukat, nem Isten hatalmára támaszkodnak, hogy megszabadítsa a népet. Úgy gondolták, hogy meg tudják védeni magukat.

g. Jaj a részeges megvesztegetőknek! (5:22-23)

5:22-23. Sokan ahelyett, hogy hősök és jó kormányzati tisztségviselők lennének, arról ismertek, hogy vitézek az italok keverésében. Megvesztegethetők, és nem hordják szívükön a nép sorsát, amelyet vezetnek. Sokkal inkább érdekli őket saját jólétük, mint az ártatlanok jogai. Ezért az ilyen vezetőket Isten elítéli.

h. Júda életmódjának további következményei (5:24-30)

Ézsaiás már korábban megemlített számos ítéletet, amely rá fog következni a népre bűnei miatt (13-17. v.). Most újból a szövetség rendelkezéseinek megszegéséért járó következményekre tér.

5:24-25. Azokat, akikről Ézsaiás ír, úgy elégetik, ahogyan a tarlót megemésztik a lángnyelvek, és a széna összeroskad a tűzben, és viráguk elszáll, mint a por. Büntetésük oka az, hogy szándékosan megszegték Isten beszédét (a Seregek Ura kifejezéssel kapcsolatban lásd magyarázat az 1:9-nél; az Izráel Szentje név magyarázata az 1:4-nél található). {

} Az Úr... haragja miatt sokan meghalnak Jeruzsálem utcáin. Kinyújtja kezét (vö. 14:27), mellyel a büntetés végrehajtását jelzi. A hegyek remegni fognak a földrengés miatt, mely félelmetes jelenlétét tükrözi (vö. 2Móz 19:18; 1Kir 19:11; Jer 4:24; Hab 3:10).

5:26-30. Amikor Isten jelt ad a háborúra Egyiptom és Asszíria (7:18), majd később Babilon népének, eljön Isten ítélete Júdára. Ezek a népek mintha a föld végéről jönnének. Ezt a kifejezést Ézsaiás gyakran használja a földön bárhol élő népek jelölésére (5:26; 24:16; 40:28; 41:5, 9; 42:10; 43:6; 45:22; 48:20; 49:6; 52:10; 62:11). Gyorsan ott teremnek a harcosok nagy harci kedvvel (5:27) és jól felfegyverkezve. Gyorsak lesznek harci kocsijaik (28. v.). Olyan félelmetesek lesznek, mint az oroszlánok (29. v.), és teljesen tönkreteszik Júdát (30. v.). Elborítják Júdát, mint a tenger, és eltakarják a napot, mint a felhők. Ez a kép a nyomort és a kilátástalanságot tárja elénk.”

(Arno C. Gaebelein: Ószövetségi kommentár. Evangéliumi Kiadó):

„5. FEJEZET
Ének a szőlőskertről és a hat jaj

Ének a szőlőskertről és Jahve panasza (5,1-4)

Ítélet a szőlőskert felett (5,5-7)

A vadszőlők (5,8-23)

Első jaj a kapzsiság ellen (5,8-10)

Második jaj a testies gerjedelmek ellen (5,11-17)

Harmadik jaj a gúnyolódók ellen (5,18-19)

Negyedik jaj az erkölcsi érzéketlenség ellen (5,20)

Ötödik jaj a önteltség ellen (5,21)

Hatodik jaj a törvénytelenség ellen (5,22-23)

Jahve haragja és a meghirdetett támadó (5,24-30)

Hasonlítsuk össze a szőlő énekét a Mt 21,33-44-gyel! Izráel vadszőlője tökéletesen megfelel a névleges keresztyénség vadszőlőjének. ‘Mert ha az Isten a természet szerint való ágaknak nem kedvezett, majd néked sem kedvez’ (Róm 11,21).”

(Jeromos Bibliakommentár. Szent Jeromos Katolikus Bibliatársulat):

„15 (H) Jajkiáltások ([10,1-4] + 5,8-24). A jaj műfaj (rendszerint hôy + participium) a halottsirató egyik prófétai alkalmazása lehet (ld. R. Clifford: CBQ 28 [1966] 458-464; W. Janzen: ‘Mourning Cry and Woe Oracles’, BZAW 125, Berlin 1972). Elítéli a leírt magatartásformát, és fenyegetést tartalmaz azokra nézve, akik így viselkednek. Valószínű, hogy a 10,1-4-ben olvasható jaj (a 4b-ben található refrén kivételével; ld. a 10,1-4-hez fűzött magyarázatot) a hat másik, e fejezetben található ‘jaj’-jal eredetileg egy hét ‘jaj’-ból álló sorozatot alkotott. Ezek a ‘jaj’-mondások többé-kevésbé ugyanannak a csoportnak szólnak, mint az előző példabeszéd, azaz az udvar hivatalos tisztségviselőinek, akik az igazságszolgáltatásért feleltek és politikai ügyekben a király tanácsadói voltak. Ezek tanult emberek voltak, akik kapcsolatban állhattak a Jeruzsálemben biztosan létező bölcsességi iskolával (Olivier, J.: JNSL 4 [1975] 49-60). Ezek voltak azok a bölcsek, akikkel Izajás gyakran vitázott. {

} 10,1-4. akik gonosz törvényeket hoznak: ők szolgáltatják az igazságot, és ők rendelkeznek a törvényhozáshoz szükséges tekintéllyel, de meggazdagodtak a szegények kárán (vö. 5,8). A törvénykezés ilyen megcsúfolásának leírásához a hadizsákmány megszerzésének kifejezéseit használja (vö. 3,14; 8,3-4). a látogatás napja: nyilván Jahve látogatásáról van szó, a megbüntetés szándékával. távolról jön a veszedelem: Idegen, valószínűleg asszír hódításra utal (vö. 5,26-29). 5,8-10. Súlyos gúnynyal illeti a gazdagok fényűző elszigetelődését, amelyet a VIII. sz.-ban Júdában (és Izraelben) kibontakozó földbirtokosi rendszer tett lehetővé. Ez a rendszer a szegények kárán valósult meg, és a kis földtulajdonosokból álló egalitárius társadalmat egy erősen rétegzett társadalommá alakította. A folyamatot törvényesíthették (10,1-4), de elítélendő volt, és a próféta Jahve ígéretéről tanúskodott, hogy nem élvezhették a jogtalanul szerzett javakat. fülem hallatára: A próféta jól ismeri Jahve szándékait (vö. 6,9-13; Jer 23,18). hát... hómer... efa: Vö. R. de Vaux: Al, 199-203. 11-14. A harmadik ‘jaj’ az iszákos fényűzéssel vétkezőket ítéli el (vö. Ám 6,4-6), mert így képtelenné válnak felfogni Jahvénak a történelemben végbevitt művét (vö. 19. v.). ők a király tanácsadói, ezért az ő értetlenségük katasztrofális politikát eredményez, amely pusztulással és száműzetéssel végződik (vö. 28,7-13). az alvilág: Leírása egy mindent elnyelő szörnyre emlékeztet. 15-16. Későbbi kiegészítés, amely a beszédmódot tekintve sokat merít a 2,9-ből és 11,17-ből. 17. A NAB ezt a verset a 10. vers után hozza, mert a kontextus szempontjából oda jobban illik. 18-19. A negyedik ‘jaj’; kötelékkel... kötéllel: A címzettek annyira ragaszkodnak bűneikhez, mintha igába lennének fogva (M. Dahood: CBQ 22 [1960] 74-75). Gúnyt űznek Izajásnak a Jahve tervére, céljára vonatkozó tanításából (‘ēsāh, a ‘munka’ vagy ‘mű’ jelentésű ma‘aśēh szóval rokon; vö. 12. v.), és szemére vetik, hogy az nem teljesedett be. E ‘bölcsek’, a királyi politika kitervelői megpróbálják lejáratni Izajást, mert tanácsa az övékkel ellentétes. {

} 20. Az igazság kifordítása, amelyről az ötödik ‘jaj’ szól, magában foglalja mind az igaz ítélet megrontását, mind a pusztulást hozó politikát. 21. A hatodik ‘jaj’; a maguk szemében: de nem Jahve előtt, sem a valóságban; amikor Jahve cselekszik, kiderül, hogy sajátjuk az igazi bölcsesség ellentéte (29,14.15-16). 22-23. A hetedik ‘jaj’. Ismét egy megrovás amiatt, hogy a képzésük során megtanult feladatokat, a szegényekkel szembeni kötelességeket elhanyagolják (Péld 14,31; 17,5; 21,13; 22,16.22-23). Azt is megtanulhatták, hogy milyen rossz származik a mértéktelen ivásból (Péld 20,1; 21,17; 23,29-35; Sír 18,33; 19,2; 31,25-30), de különösen az igazságszolgáltatás megrontása (Péld 31,4-5) és a megvesztegetés elfogadásából (Péld 15,27; 17,23). 24. Az első három ‘jaj’ büntetést is tartalmazott; ennek a versnek is az a szerepe, hogy büntetést helyezzen kilátásba, akár az utolsó négy jajjal kapcsolatban (amely szorosan öszszefügg), akár az egész sorozathoz kapcsolódva. tanítását... beszédét: A ‘jaj’-mondásokban felsorolt bűnök összefoglalása. A tanítás (vö. 1,10) különösen a képzésük során elsajátított erkölcsi tanítást jelenti, amely jó és nélkülözhetetlen, és ezért Jahve tanításának tekinthető.”

(Szabó Andor: Lábam előtt mécses a Te igéd. Kálvin Kiadó):

„A TELHETETLENSÉG VÉGE

Ézsaiás 5,11—30.

A prófétai ‘jaj’ őszinte szó (6,5) és a visszavonhatatlant kénytelen közölni. Kitérni előle szinte lehetetlen. A könyvben gyakran elhangzik még. Mintha fel lenne függesztve a bűnbánat lehetősége, mert végbe kell mennie, amit Isten elhatározott. E ‘jaj’ összefügg a próféta nehezen elviselhető küldetésével: ‘Tedd kövérré a nép szívét …’ (6,10). Hirdeti továbbá a szent Isten közelségét, aki a megátalkodottan is megbizonyítja majd szentségét azzal, hogy szabadjára engedi haragjának eszközeit.

A gondtalan jólét, s a békeidők haszonélvezőit kell a prófétának megneveznie. Harácsolnak némelyek (8), majd reggeltől estig mulatoznak. Van étel, ital bőven, s a zene fokozza a jókedvet. Ámósz (6,5k) idejében még emlegették Dávid énekeit — illendőségből, immár szó sincs ilyesmiről. A 12. vers nem feltétlenül ellenkezik a 19. verssel. Lehet észre nem venni az Úr tetteit oly módon, hogy jókat nevetek és orcátlanul ingerkedem: Siessen! Hadd lássuk! Teljesedjen már be, hadd ismerjük meg (19)!

A szent dolgokkal űzött játék maga után vonja a visszaélést az igazsággal, a kézenfekvő tényekkel (szemléletes a 18. vers: Gonoszság kötelein húzzák a bűnt maguk után, s a vétket kötéllel, minta kocsit). Kimondani a fehérre, hogy fekete, s a sötétre, hogy igenis világosság, az erősek kísértése és senki nem mer mukkanni —, kivéve a prófétát. A bölcsességet is kisajátították, nincs más okos, csak ők —, vegye észre magát, aki eddig még nem tudta volna. —A borivásban mutatott hősködés keserű karikatúra. Itt is van érintkezés a bölcsességirodalommal. A Péld 23,29—35. versek még epésebben fogalmaznak.

Az ítélet azonban közeleg. Az Úr szólítja a távoli népeket, s azok jönnek feltartóztathatatlanul. A látomás apokaliptikus —, nem fáradnak bele és mindent lehengerelnek (26—30. Jóel 1,5k).

Hazudozók, gonosz vadállatok, rest gyomoremberek (Tit 1,12), idézi Pál apostol a krétaiaknak egyik perzsa korban élt költőjét (Epimenídész?). Sőt, prófétájuknak nevezi, s ezzel elismeri az irodalom prófétai hivatottságát.”

(Cornelis van der Waal: Kutassátok az Írásokat! Iránytű Kiadó):

„Ezután következik a hatszoros jajkiáltás (5:8 és kk.). Közeledik az ítélet, mégpedig az országba betörő ellenség formájában. Ahogy például egy pásztor füttyszóval szólítja magához kutyáját, az Úr is szinte ‘füttyszóval’ szólít majd elő egy szervezett és jól felkészült hadsereget ‘azon a napon’, hogy megtámadja Izráelt (5:26 és kk.).”

(Barry Webb: Ézsaiás könyve. Harmat):

„A vadszőlő (5,8-25)

Az itt található hat feddés a 2. és 4. versben említett vadszőlőre vonatkozik. A lista meglehetősen elmarasztaló: mohó földszerzési láz (8), részegség, dorbézolás (11-12), gőgös ellenszegülés Istennek (18-19), önigazoló bölcselkedés (20), önteltség (21) és az igazság elferdítése (22-23).

Ezek a feddések valószínűleg az Uzzijjá (=Azarjá) király idejében (Kr.e. 791-740) Júdában uralkodó állapotokat tükrözik (2Kir 15,1-7; 2Krón 26,1-23). Ahogy már láttuk, ez az időszak sok szempontból a fejlődés aranykorának számított, bár sötét oldala is volt. Egy új, vagyonos elit réteg emelkedett föl, melyet anyagiassága és élvezethajhászása egyre korruptabbá és elnyomóbbá tett. Uzzijjá halálának évében – ahogy majd a következő fejezetben látni fogjuk – Ézsaiás látta az Urat a mennyben, ahogy elfoglalja helyét, hogy ítéletet hozzon a nép fölött. Ez a hat feddés egyrészt kifejti az előző dalban foglalt vádakat, ugyanakkor Ézsaiás ezután következő elhívásának is hátteréül szolgál.

Az egész szakasz szerkezetét a jaj-ok és az ezért-ek határozzák meg. A jaj-ok az egyes bűnök felrovását vezetik be; az ezért-ek után pedig az ítélet következik, ami vagy beteljesedett már, vagy csak ezután fog beteljesedni a bűnösökön. A feszültség egyre fokozódik a szakasz folyamán: először egy jaj (8), majd egy másik következik (11), azután pedig négy közvetlenül egymás után (18.20.21.22). Hasonlóképpen először egyetlen ítélet hangzik el Ezt hallottam a Seregek Urától kezdettel a 9. versben, majd ezt követi egy kétszeres ezért a 13-14. versben, végül pedig egy másik a 24-25. versben, ahol az ítélet kozmikus, világrengető méreteket ölt (különösen a 25. versben). Ez a szakasz a nagy leleplezés szakasza, de a nagy pátoszé is, hiszen a jajkiáltás mindkettő kifejezésére alkalmas. Ézsaiás nem játssza az álszent kívülálló szerepét; az utolsó jaj-t saját maga fölött mondja ki (6,5).

A gazdagság (vagy legalábbis a gazdagság utáni vágy) személyiségromboló erejének klasszikus megfogalmazását olvashatjuk itt (vö. 1Tim 6,9-10). A földszerzési láz (8) ellenkezett Mózes törvényének alapelvével, mely szerint az Úré a föld, s minden ‘zsellérét’ méltányos rész illeti (3Móz 25,23-28). A gazdagok elnyomás útján tettek szert vagyonukra, és megtartani is csak további elnyomással tudták (23). Amikor bűneikkel szembesültek, ezek az emberek vagy arcátlanul viselkedtek (18-19), vagy körmönfont érveléshez folyamodtak, hogy igazolják tetteiket (20). Semmi nem tudta elrejteni azonban azt a tényt, hogy megvetették a Seregek Urának tanítását (24). Bölcsnek mutatták magukat (21), de valójában bolondokká lettek (vö. Róm 1,22). Részeges dorbézolásukban már nem ismerték fel Isten útját, s nem látták meg tetteit (12; vö. 1,3).

Mindezzel ellentétben ott áll a szent és igazságos Isten (16), akinek az igéjét megvetették. Isten szentsége alapvetően erkölcsi lényéből fakad, ezért nem lehet közömbös a gonoszsággal szemben. Az itt megjövendölt ítélet azonban — a házak romba dőlnek, a föld terméketlen lesz (9-10), az emberekre fogság, éhínség és halál vár (13-14) — ugyanúgy fogja sújtani a gazdagokat, mint a szegényeket, az elöljárókat, mint az egyszerű embereket (13b és 14b). Az ország vezetői az egész nemzet pusztulását idézték elő tetteikkel. Hogy mindez hogyan következik be, arról ad hírt a 26-30. vers.”

Textus:

Biblia Hebraica:

Jes 5.20

b/Fl'wŇ b/f [r'l; !yrim]aoh; y/h

r/awŇ r/al] &v,jo !ymic; [r;

q/tm;W q/tm;l] rm' !ymic; &v,jol]

s .rm;l]

Jes 5.21

dg<n<wŇ !h,ynEy[eB] !ymik;j} y/h

.!ynIbonŇ !h,ynEP]

Jes 5.22

@yIy: t/Tv]li !yri/BGI y/h

.rk;ve &som]li lyIj'AyvenŇa'wŇ

Jes 5.23

tq'd]xiwŇ dj'vo bq,[e [v;r; yqeyDix]m'

s .WNM,mi Wrysiy: !yqiyDix'

Jes 5.24

vv'j}w" vae @/vl] vq' lkoa>K, @kel;

hy<h]yI qM;K' !v;r]v; hP,r]yI hb;h;l,

Wsa}m; yKi hl,[}y" qb;a;K; !j;r]piW

taewŇ t/ab;x] hw:yŇ tr'/T tae

.WxaenI laer;c]yIAv/dq] tr'm]ai

LXX/Greek New Testament:

Is 5.20

oujai; oiJ levgonte" to; ponhro;n kalo;n kai; to; kalo;n ponhrovn, oiJ tiqevnte" to; skovto" fwÖ" kai; to; fwÖ" skovto", oiJ tiqevnte" to; pikro;n gluku; kai; to; gluku; pikrovn. ,

Is 5.21

oujai; oiJ sunetoi; ejn eJautoiÖ" kai; ejnwvpion eJautwÖn ejpisthvmone". ,

Is 5.22

oujai; oiJ ijscuvonte" uJmwÖn oiJ to;n oijÖnon pivnonte" kai; oiJ dunavstai oiJ kerannuvnte" to; sikera,

Is 5.23

oiJ dikaiouÖnte" to;n ajsebhÖ eJvneken dwvrwn kai; to; divkaion touÖ dikaivou aijvronte".

Is 5.24

dia; touÖto oJ;n trovpon kauqhvsetai kalavmh uJpo; ajvnqrako" puro;" kai; sugkauqhvsetai uJpo; flogo;" ajneimevnh", hJ rJivza aujtwÖn wJ" cnouÖ" ejvstai, kai; to; ajvnqo" aujtwÖn wJ" koniorto;" ajnabhvsetai: ouj ga;r hjqevlhsan to;n novmon kurivou sabawq, ajlla; to; lovgion touÖ aJgivou Israhl parwvxunan.

Vulgata:

Isa 5.20

vae qui dicitis malum bonum et bonum malum ponentes tenebras lucem et lucem tenebras ponentes amarum in dulce et dulce in amarum

Isa 5.21

vae qui sapientes estis in oculis vestris et coram vobismet ipsis prudentes

Isa 5.22

vae qui potentes estis ad bibendum vinum et viri fortes ad miscendam ebrietatem

Isa 5.23

qui iustificatis impium pro muneribus et iustitiam iusti aufertis ab eo

Isa 5.24

propter hoc sicut devorat stipulam lingua ignis et calor flammae exurit sic radix eorum quasi favilla erit et germen eorum ut pulvis ascendet abiecerunt enim legem Domini exercituum et eloquium Sancti Israhel blasphemaverunt

Magyar Bibliatanács (Protestáns revideált újfordítás):

Ézs. 5,20

Jaj azoknak, akik azt mondják, hogy a rossz jó, és a jó rossz, és akik azt állítják, hogy a sötétség világosság, és a világosság sötétség; azt állítják, hogy a keserű édes, és az édes keserű! [Mal 2,17; Mt 6,23]

Ézs. 5,21

Jaj azoknak, akik bölcseknek képzelik magukat, és magukat tartják okosnak. [Péld 3,7; Róm 12,16 ]

Ézs. 5,22

Jaj azoknak, akik hősök a borivásban és vitézek az italok keverésében,

Ézs. 5,23

akik megvesztegetésért igaznak mondják a bűnöst, de az igazak igazát elvitatják. [2Móz 23,8; Péld 17,15; 24,24]

Ézs. 5,24

Ezért ahogyan a tarlót megemésztik a lángnyelvek, és a széna összeroskad a tűzben, úgy korhad el gyökerük. Viráguk elszáll, mint a por, mert megvetik a Seregek URának tanítását, és utálják Izráel Szentjének beszédét.

Károli (revideált):

Ésa. 5,20

Jaj azoknak, a kik a gonoszt jónak mondják és a jót gonosznak; a kik a sötétséget világossággá s a világosságot sötétséggé teszik, és teszik a keserűt édessé, s az édest keserűvé!

Ésa. 5,21

Jaj azoknak, a kik [Péld. 3,7. Róm. 12,16.] magoknak bölcseknek látszanak, és eszesek önnön magok előtt!

Ésa. 5,22

Jaj azoknak, a kik hősök borivásban és híresek részegítő ital vegyítésében;

Ésa. 5,23

A kik a gonoszt ajándékért [Péld. 17,15.] igaznak mondják, és az igazak igazságát elfordítják tőlük:

Ésa. 5,24

Ezért, mint a polyvát megemészti a tűznek nyelve, és az égő széna összeomlik: gyökerök megrothad, virágjok mint a por elszáll, [Jób 18,16. Ámós 2,9. Malak. 4,1.] mert a seregek Urának törvényét megvetették, és Izráel szentjének beszédét megútálták.

Biblia (Héber-magyar kétnyelvű Biblia, Makkabi Kiadó Kft.) magyar fordítása:

… 20 Jaj, a kik a rosszat jónak mondják és a jót rossznak, a kik sötétséget világossággá tesznek és világosságot sötétséggé, a kik keserűt édessé tesznek és édest keserűvé.

21 Jaj, a kik bölcsek a maguk szemeiben és önnönmaguk előtt eszesek. 22 Jaj, a kik hősök borivásban és derék emberek részegítő ital töltésében; 23 a kik fölmentik a gonoszt vesztegetés fejében és az igazak igazságát elveszik tőlük.

24 Azért a mint megemészti a tarlót a tűznek nyelve és aszott fű elsüpped a lángban, az ő gyökerük olyan lesz, mint a korhadék és viráguk felszáll mint a por, mert megvetették az Örökkévalónak, a seregek urának tanát és Izraél szentjének szavát káromolták!

Szent István Társulati Biblia:

Iz 5,20

Jaj azoknak, akik a rosszat jónak mondják, és a jót rossznak. Akik a sötétséget világosságnak teszik meg, s a világosságot sötétségnek, ami keserű, azt édesnek, az édeset meg keserűnek.

Iz 5,21

Jaj azoknak, akik bölcsek a tulajdon szemükben, és okosaknak hiszik saját magukat.

Iz 5,22

Jaj azoknak, akik hősök a borivásban, és bátrak, ha mámorító italt kevernek.

Iz 5,23

Jaj azoknak, akik ha megvesztegetik őket, fölmentik a gonoszt, és attól, akinek igaza van, elveszik igazát.

Iz 5,24

Amint a tarlót felfalják a lángok, és az aszott fű elhamvad a tűzben, az ő gyökerük is hamuvá válik, virágjuk elszáll, mint a por. Mert elvetették a Seregek Urának törvényét, s megvetették Izrael Szentjének szavát.

Káldi Biblia:

Iz 5,20

Jaj nektek, kik a gonoszt jónak mondjátok, és a jót gonosznak; * a sötétséget világossággá tévén, és a világosságot sötétséggé; a keserűt édessé tévén, és az édeset keserűvé!

Iz 5,21

Jaj nektek, kik bölcsek vagytok tinszemeitek előtt, és tinmagatok előtt okosak! * [Péld. 3,7. Rom. 12,16.]

Iz 5,22

Jaj nektek, kik hatalmasok vagytok a boritalra, és erős férfiak a részegeskedésre! *

Iz 5,23

kik igazságot tesztek az istentelennek ajándékokért, és az igaztól az ő igazságát elveszitek.

Iz 5,24

Azért, mint a pozdorját megemészti a tűz nyelve, és a láng heve elégeti: úgy az ő gyökerök hamuvá leszen, és csemetéjök fölszáll, mint a por; mert elvetették a seregek Urának törvényét, és Izrael Szentének igéjét káromlották.

Káldi Neovulgáta Biblia:

Iz 5,20

Jaj azoknak, akik a rosszat jónak mondják,

és a jót rossznak;

akik a sötétséget világossággá teszik,

és a világosságot sötétséggé;

akik a keserűt édessé teszik,

és az édest keserűvé!

Iz 5,21

Jaj azoknak, akik bölcsek a maguk szemében,

és önmaguk előtt okosak!

Iz 5,22

Jaj azoknak, akik hősök a borivásban,

és vitézek a részegítő ital keverésében;

Iz 5,23

akik ajándékért fölmentik a gonoszt,

és az igaztól elveszik igazát!

Iz 5,24

Ezért, ahogy felfalja a tarlót a tűz nyelve,

és a szénát a láng elemészti,

úgy korhad el gyökerük,

és virágjuk elszáll, mint a por;

mert elvetették a Seregek Urának tanítását,

és Izrael Szentjének beszédét meggyalázták.

Aranyos Biblia:

Esa. 5.20

Jaj azoknak, kik a’gonoszt jónak mondják, és a’jót gonosznak, kik a’ setétséget világossággá, a’világosságot setétséggé változtatják: a’keserüt édesnek, az édest keserünek mondják:

Esa. 5.21

Jaj azoknak kik magoknak böltseknek láttatnak lenni, és magok elött eszesek.

Esa. 5.22

Jaj a’nagy bor-ihatóknak, és kik serények a’részegítö italnak töltésére.

Esa. 5.23

Kik a’latrot ajándékért [Péld. 17:15.] meg-jámborítják, és az igazaknak igazságokat elfordítják ö tölök.

Esa. 5.24

Annakokáért miképen megemészti a’pozdorját a’láng, és a’polyva semmivé lészen a’láng elött, azonképen ezeknek gyökerek megrothad, és ezeknek virágok mint a’por elmúlik. Mert a’Seregeknek URának törvényét megutálták, és az Izrael Szent Istenének beszédét megkáromlották.

Luther Biblia:

Jes 5,20

Weh denen, die Böses gut und Gutes böse nennen, die aus Finsternis Licht und aus Licht Finsternis machen, die aus sauer süß und aus süß sauer machen!

Jes 5,21

Weh denen, die [Spr 3,7] weise sind in ihren eigenen Augen und [Röm 12,16] halten sich selbst für klug!

Jes 5,22

Weh denen, die Helden sind, Wein zu saufen, und wackere Männer, Rauschtrank zu mischen,

Jes 5,23

die [2. Mose 23,8] den Schuldigen gerecht sprechen für Geschenke und das Recht nehmen denen, die im Recht sind!

Jes 5,24

Darum, wie des Feuers Flamme Stroh verzehrt und Stoppeln vergehen in der Flamme, so wird ihre Wurzel verfaulen und ihre Blüte auffliegen wie Staub. Denn sie verachten die Weisung des HERRN Zebaoth und lästern die Rede des Heiligen Israels.

King James:

Isa. 5,20

Woe unto them that call evil good, and good evil; that put darkness for light, and light for darkness; that put bitter for sweet, and sweet for bitter!

Isa. 5,21

Woe unto them that are wise in their own eyes, and prudent in their own sight!

Isa. 5,22

Woe unto them that are mighty to drink wine, and men of strength to mingle strong drink:

Isa. 5,23

Which justify the wicked for reward, and take away the righteousness of the righteous from him!

Isa. 5,24

Therefore as the fire devoureth the stubble, and the flame consumeth the chaff, so their root shall be as rottenness, and their blossom shall go up as dust: because they have cast away the law of the LORD of hosts, and despised the word of the Holy One of Israel.

La Bible de Jérusalem (szükség esetén elkel egy ŕà, čè és ůù csere):

Is 5,20

Malheur à ceux qui appellent le mal bien et le bien mal, qui font des ténèbres la lumière et de la lumière les ténèbres, qui font de l'amer le doux et du doux l'amer.

Is 5,21

Malheur à ceux qui sont sages à leurs propres yeux et s'estiment intelligents.

Is 5,22

Malheur à ceux qui sont des héros pour boire du vin et des champions pour mélanger la boisson,

Is 5,23

qui acquittent le coupable pour un pot-de-vin, et refusent au juste la justice.

Is 5,24

Oui, comme la flamme dévore la paille, comme le foin s'enflamme et disparaît, leur racine ressemblera à de la pourriture, leur bourgeon sera emporté comme la poussière. Car ils ont rejeté la loi de Yahvé Sabaot, ils ont méprisé la parole du Saint d'Israël.

Sálóm-Eiréné-Pax, Üdv:

\\\\\\/////
/ _ _ \
(| (.) (.) |)
___________________.oOOo__( )__oOOo.___________________
| |
| Tommyca - Szakács Tamás |
| az A-T&T páros tagja |
| |
| Felsőpetényi Evangélikus Egyházközség |
| 2611 Felsőpetény, Ságvári Endre u. 12. |
| (35) 360-037 (Lelkészi Hivatal) |
| (30) 426-5583 (T) |
| |
| tommyca@freemail.hu |
| http://www.extra.hu/Tommyca |
|___________________.oooO_______________________________|
( ) Oooo.
\ ( ( )
\_) ) /
(_/

A színes jelölések értelme: vörös: az általam fontosabbnak tartott gondolatok; kék: a számomra kétséges, de legalábbis bizonytalan, megalapozatlannak tűnő gondolat; zöld: az általam egyértelműen tévesnek tartott gondolat; bíbor: átmeneti eset a vörös és kék között, ha a kétségesség csak részleges vagy feltételes; türkiz: átmenet a kék és zöld között, ha a kétségesség igen erős, netán a téves gondolat határát súrolja; ha esetleg valamit kiemelésre érdemesnek, de azért mégse annyira fontosnak tartok, akkor még előfordulhat a narancs használata is a vörös helyett; végül szürke: a számomra homályos részek, amelyeknél nem világos, mire is gondol a szerző. (Itt örömmel veszem, ha valaki legalább utólag meg tudja magyarázni, mit is jelenthetnek a leírtak, mire is gondolhatott az író!)

= boldog birtokosok — a kifejezés Horatius (Kr. e. 65 — 8) egyik ódájából ered (Carmina, IV :9,45). (Szerk.)

Ld. Bevezetés

Ámósz és Hóseás igehirdetéséből úgy tűnik, hogy hasonló dolgok történtek az északi királyságban, Izráelben II. Jeroboám (793-753) hasonlóan hosszú és sikeres uralkodása alatt. Ld. pl. Ám 2,6-7; Hós 4,1-3.

A felhasznált fordítások forrása általában a BibliaTéka CD-ROM (Arcanum Digitéka Kft.) A kivételek esetén a forrás külön jelölve.

Tamás Szakács

2005-09-05T09:43:19