Feladó: "Szakács Tamás" <tommyca@freemail.hu>

Címzett: "Vili" <vfischl@dpg.hu>; <vbettus@gmx.net>; "János Zsuzsanna" <zsuzsa.janos@lutheran.hu>; "FraterNet Mindenki" <fraternet-mindenki@lutheran.hu>; "FraterNet Lelkészek" <fraternet-lelkeszek@lutheran.hu>; "nikodem geza" <nikodem.geza@freemail.hu>

Elküldve: 2005. május 23. 21:44

Tárgy: Ézs 42,18-21. - Süketnéma szolga - Szentháromság u. 1.

Kedves ’Süketek és némák’!

Bár igen sajnálom, mert nagyon érdekesnek tűnik a vasárnapi ige, nem prédikálok róla, ugyanis testvér-gyülekezeti meghívásra egy kis csoporttal Hannoverbe utazunk az egyházi napokra. Aztán pedig családilag még kicsit elidőzünk a reformáció hazájában. Így hát az előttünk álló két vasárnapon nem leszek itthon.

Ennek ellenére nem kell megijednie senkinek, nem marad el az előkészítő, hiszen a kommentárok anyagát már rég fel kellett dolgoznom a Lelkipásztorhoz való tömörítés miatt. Igaz, egyebet nem mellékelek most hozzá, csupán vázlatpontokat:

Vázlatkísérlet:

Süketnéma szolga

Süketnémák lássatok, halljatok!

Az Úr süketnémája

Nyitott szemek-fülek süketnémája

Az Úr felséges igazsága

Kommentárok:

(A Szent István Társulati Biblia jegyzetei. BibliaTéka CD-ROM. Arcanum Digitéka Kft.):

„Iz 42,18-25.

Izrael lelki vakságát ostorozó részlet. A beszélő személyek gyors váltakozása drámai erőt kölcsönöz e verseknek. Izrael elutasította a felajánlott üdvösséget, ezért nem kerülheti el az ítéletet.”

(Káldi Biblia jegyzetei. BibliaTéka CD-ROM. Arcanum Digitéka Kft.):

„Iz 42,18

a zsidók.

Iz 42,19

Izrael népe (vesd össze: Izai. 41,8. 43,8. 44,1.2.), mely a Megváltóval közös (szolga) nevet bír (42,1.), bizonyosan a Megváltónak helyettesi tulajdona miatt.

Iz 42,19

A héber szerint …és siket, ha nem a követek, kiket küldöttem? (Izrael tanitói. Vesd össze: Máté 15,14. 23,16. Ján. 9,39.).

Iz 42,19

azaz: a bűnnek átadatott. A héber szerint: a megvett, azaz, a vett, a drága áron szerzett szolga. Mások a hébert így: Mint a barát. Mások másképen.

Iz 42,20

Isten csodatételeit a történelemben.

Iz 42,20

kinyilatkoztatást nyersz. Mások a hébert így: Te sokat láttál, de nem tartottad meg; nyilt füleid voltak, de nem hallgattál.

Iz 42,21

a szolgát, a népet.

Iz 42,21

dicső és hathatós módon hirdesse. Lásd Móz. V. 4,32. Kor. II. 3,7.”

(Hertz Biblia jegyzetei. BibliaTéka CD-ROM. Arcanum Digitéka Kft.):

„Jesája 42,18

Az újjáéledés (restauratio) Izráelnek alkalmat ad, hogy megkezdje isteni rendeltetésének munkáját. De mily nagy az ellentét az eszményi és a valóságos Izráel között! Izráel missziója Izráelnél kezdődik.

Jesája 42,19

követem, akit küldék. E szavak értelme: ‘Ki olyan vak, mint az, akinek az Én szolgámnak kellene lennie,… ki olyan süket, mint az, kinek előttem tökéletesnek kellene lennie?’

Jesája 42,20

A sok csodának, mely Izráel történelmében megnyilvánult, meg kellett volna nyitni lelki szemeiket.

Jesája 42,21

Adonáj akarja. Isten elküldte követeit, hogy hirdessék az Ő tanát, hogy naggyá és dicsővé tegyék az Ő Tóráját, hogy érvényes legyen minden nép között.”

(Jubileumi kommentár. BibliaTéka CD-ROM. Arcanum Digitéka Kft.):

„Ésa. 42,18–25. A fogság az engedetlenség büntetése.

Ezeknek a verseknek a szövege romlott állapotban maradt ránk. A szövegjavítások között legnevezetesebb a nehezen fordítható mesullám szónak a LXX-ban található értelmezése: móseléhem, hoi kyrieuontes autón, akik uralkodnak felettük, 19. v.

A sálam héber szó jelentése: megad, megtérít, kártérítést fizet, kipótol, helyreállít, megfizet, bosszút áll. Itt pual participium áll: aki ‘megfizetést’ kapott. Az értelmezés nehézsége abból adódik, hogy a szót jó és rossz értelemben egyaránt használja a Szentírás. Itt tehát jelentheti a mesullám szó Izráelt úgy is, mint amely Istentől jutalmat, kárpótlást kap, de úgy is, hogy méltó büntetést kapott. Ez utóbbi a kontextusba jobban beleillő értelmezés, hiszen itt a ‘szolga’ bűneiről van szó. Kétségtelennek látszik, hogy az ‘Úr szolgája’ itt nem ugyanazt jelenti, mint az Ebed-Jahve-énekekben: ott a szolga nem vak és engedetlen, hanem jó tanítványként figyel az Úr kijelentésére, 50:4–5. Itt pedig a szolga Izráelt jelenti, mely – az első Ésaiás szavai szerint – nem lát a szemével és nem hall a fülével, 6:10. Hiába hirdették a próféták Isten szavait, hiába tapasztalt csodákat a nép, nem tért meg. Ezért büntette meg népét az Úr. Ezért került fogságba.

A fejezet vége a próféta fájdalmát tükrözi: még mindig nem érti meg a nép, mi történt vele, hanem zúgolódik, perlekedik Istennel, 40:27; 49:14. Nem perlekedni kell, hanem megalázkodni, elfogadni az igazságos ítéletet!‘Isten igaz, minden ember pedig hazug’, Róm 3:4.”

(A Biblia ismerete kommentársorozat. Keresztyén Ismeretterjesztő Alapítvány):

„b. Izráel jelenlegi állapota (42:18-25)

42:18-20. Később, amikor a zsidók a babiloni fogságban elolvassák ezt a részt, csodálkozni fognak, hogy miért élnek át ilyen nagy nehézségeket. Ézsaiás válaszol erre a ki nem mondott kérdésre, rámutatva, hogy bár az Úr azt mondta, hogy vezeti őket, mégis meg fogja büntetni őket, mert lelkileg süketek és vakok (vö. 16. v.). Most Isten ezt mondja nekik: halljatok…, nézzetek és lássatok. A vak és süket… szolga (19. v.) Izráelre utal és nem a Messiásra. Izráelnek kellett volna világosságnak lennie a pogányok számára (6. v.), segítve másokat, hogy megismerjék Istent. De nem töltötte be ezt a feladatát. Bár látott és hallott bizonyos eseményeket, mégsem vette figyelembe azokat (vö. 43:8; 48:8).

42:21-22. A mózesi törvény meghatározta, hogy ha az izráeliek Isten igazságos elvárásai szerint élnek, akkor az Úr megáldja őket. Ilyen értelemben a törvény nagy és felséges volt. Akik megtartják a törvényt, azok ezzel kinyilvánítják Isten igazságosságát. {

} De ha Izráel nem tartja meg a törvény rendelkezéseit, akkor Isten elűzi őket a földről (5Móz 28:49-53). Kifosztják városaikat (vö. Ézs 42:24) és börtönbe zárják a népet (a fogságban). Senki sem tudja megszabadítani őket – természetesen az Urat kivéve.

42:23-25. Miért fosztják ki Izráelt? (vö. 22. v.) Talán azért, mert az Úr nem tudja megvédeni? Nem, hanem azért, mert az Úr megbünteti őket a törvény iránti engedetlenségükért (vö. 21. v.). Bár Isten bűnük miatti haragjában elpusztítja Jeruzsálemet lángokban, és fogságba viszi őket, még mindig vakok lesznek a bűneiket és Isten útjait illetően (vö. 19-20. v.). Ezért küldi az Úr szolgáját, hogy megnyissa szemüket.”

(Arno C. Gaebelein: Ószövetségi kommentár. Evangéliumi Kiadó):

„42. FEJEZET
Jahve igaz szolgája

Jahve Szolgája és küldetése (42,1-4)

Jövőbeli munkája a nemzetek között (42,5-9)

A megváltás dicsőségének jövőbeli éneke

Jahve megjelenése hatalomban (42,14-17)

A figyelmeztetés szava a süket és vak nemzethez (42,18-25)

Máté evangéliuma (12,20) mondja el, hogy ez a szolga az Úr Jézus Krisztus. Jegyezzük meg jellemének és munkájának különböző fázisait, amikor a földön volt, valamint jövőbeli munkáját, amikor ismét megjelenik. A megváltást dicsőítő ének csak akkor fog majd zengeni, amikor megjelent. Izráel látható, mint megrabolt és kizsákmányolt nép. Senki sem mondja, hogy ‘állítsd helyre’. Ez jelenlegi állapotuk.”

(Jeromos Bibliakommentár. Szent Jeromos Katolikus Bibliatársulat):

„19 (ii) Jahve a megváltó és újjáteremtő (42,14—44,23). Miközben a szolgának, Izraelnek még mindig kiemelkedő szerepe van, DtIz figyelmét most Jahvéra irányítja, aki végbeviszi az új kivonulást és az új teremtést (42,14—43,21), amelyet ő maga hirdetett meg és teljesített be (43,22—44,23).

1) A vak és süket szolga (42,14—43,21). DtIz szembeállítja a kiszolgáltatott Izraelt (42,18-25) az irgalmas Úrral (43,1-7). A kezdő sorok, 42,14-17, eszünkbe juttatják a 40,1-et. Egy rendkívüli női kép értelmében Isten ‘nyög, mint a vajúdó asszony’.

A vak szolga, Izrael perbehívása (42,18-25). Az olyan kifejezések, mint ‘vak’ és ‘sötétség’, ha más jelentésárnyalatuk van is, a 15. vershez és a 43,8-hoz kapcsolják a költeményt. Jahve perbe szólítja Izraelt, megszólítja a vádlottat (18. v.), kikérdezi (19. v.), előterjeszti a vádat (20-21. v.), és kirója a büntetést (22. v.), majd megismétli a vádat (23-25. v.). A per háttere Izrael panasza, hogy Jahve elhagyta népét Jeruzsálem lerombolása és az azt követő fogság során. 19b. DtIz szerint a vakság miatt Izrael képtelen elfogadni a korábbi ítéletpróféciákat és felismerni Isten tervét a fogságban. küldöttem: A mešullām fordítása, amelynek ugyanaz a töve, mint a šālôm-nak, ami békét, jólétet jelent. 21. úgy tetszett az Úrnak igazsága miatt: E kifejezések a sorokat összekötik a két nagy szolgáról szóló énekkel (42,6; 53,10), rámutatva arra, hogy a szenvedés megtisztít, megerősít, és képessé tehet arra, hogy az üdvösséget másokkal is megosszuk. 25. E sorok retorikusak; a fogság körülményei nem voltak egyformán fájdalmasak mindenki számára, és nem is volt mindenki gonosz (Jer 29).”

(Szabó Andor: Lábam előtt mécses a Te igéd. Kálvin Kiadó):

„AZ ÚR MÁR ELINDULT

Ézsaiás 42,13—25.

Az igének a kimondatlan, avagy a széltében-hosszában ismételgetett panaszokra is maradandó válasza van. S a majdani számadás (Mt 12,36k) kegyelmesen könnyített változata, ha Isten nem vár a végre, hanem azonnal felel.

Erezhető ezúttal a fogság népének rossz hangulata. A 14. vers első két sorában a nép még tűrtőztette magát. A 22—24. versek csak sejtetik, hogy milyen szemrehányásokkal illették Istent: hagyta őket kirabolni, nem követelte vissza, amit jogtalanul elvettek tőlük. A válasz egyrészt közvetlenül Istentől, másrészt a próféta személyes vallomásán át érkezik.

Az ítéletes idő velejárója volt a 6,10: ‘tedd süketté a fülét, és kösd be a szemét’. A motívum most hallatlan paradoxonnal tér vissza: nincs vakabb a szolgánál és süketebb a küldöttnél (19)! Ez csak Izráel lehet, akik sokat láttak, hallottak, tapasztaltak, de képtelenek voltak ügyelni rá, hinni neki.S most amidőn tompaságuk, süketségük a mélyponton van, az Úr már elindult.

Ugyanez elbeszélve a másik hasonlat képeivel. A szülés fájdalmaiban —, kínja az Úré —, új kor van érkezőben. Ő, ki a paradicsom bővizű kertjét fogja ültetni (41,18—20), hegyek és halmok dús koronáját tarolja le, vizek apadnak el előtte, hogy a még mindig vak nép simává egyengetett úton mehessen haza — az ő vezetésével.

Süketek, halljatok hát! És vakok, tekintsetek föl és lássatok! Itt van a felelet Első Ézsaiás szorongó kérdésére: ‘Meddig … Uram?’ (6,11). A kegyelem ideje nemcsak külső adottságok alakulásában észlelhető, de bekövetkezik majd, hogy tompaságuk elvétetik. Kicsit késve, de itt van már. Jézus néhány gyógyítása esetében, ahol a küldött egy ideig még vak (Mk 8,22—25. Jn 9,7) vehető észre hasonló késleltetés.

A próféta közös bűnvallással válaszol Istennek —, magát sem véve ki belőle. A 24. vers e részlete egyedülálló második Ézsaiásnál! Bűnbánata nem öngyötrés, mégsem születhet új anélkül, hogy a mások nevében is ki ne mondja valaki: vétkeztünk, mert egyszerűen nem akartunk az Úr útjain járni, és még értetlenkedtünk is (24).

A hibát magamban, közös magunkban, s nem Istenben kell keresnünk.”

(Barry Webb: Ézsaiás könyve. Harmat):

„A bűnös Izráel, a vak és süket szolga (42,18-25)

A nagy igehirdetők szokták alkalmazni a meghökkentés módszerét, hogy felrázzák hallgatóságukat a tespedésből, és megragadják figyelmüket. Ez is egy ilyen ‘megdöbbentő’ igeszakasz. A szolgám kifejezés, amely nem sokkal ezelőtt az Úr tökéletes Szolgájáról szólt elismerően (1), most az Úr népére vonatkozik, mely súlyos elmarasztalásban részesül (19). Mennyire különbözik az Úr népe attól a Szolgától! És milyen zuhanás ez az előző ének dicséretéhez képest, amely már a mennyországot idézte! Isten népe távol van attól, hogy Őt dicsérje! Izráel annyira átadta magát a keserűségnek és a hitetlenségnek, hogy jelenleg csupán panaszkodásra futja az erejéből (40,27). A vak szó az előző szakasz 16. versében még egészen más értelemben szerepelt. Isten gyermekei süketek ahhoz, hogy meghallják Isten igéjét és vakok ahhoz, hogy meglássák az Ő céljait (18-19). Ebben a tekintetben semmivel sem jobbak őseiknél, akiknek makacs lázadása vezetett a fogság büntetéséhez (23-25). Márpedig ez a vakság kétszeresen is büntetendő, hiszen Izráel, más nemzetekkel ellentétben, különleges kinyilatkoztatást kapott. Az Úr nagy és felséges tanításban részesítette népét (21).

Ézsaiás itt nagy lendületet vesz, és nem kíméli hallgatósága érzelmeit. Mint jó lelkipásztor, tudja, hogy nem ismerhetik meg Isten vigasztalását, és nem tölthetik be küldetésüket, hogy Isten szolgái legyenek, amíg nem szembesülnek saját bűnös voltukkal, és bűnbánatot nem tartanak. Ugyanakkor azonban nem ítélkezik felettük a vélt felsőbbrendűség helyzetéből. Figyeljük meg a többes szám első személyt a 24. versben: aki ellen vétkeztünk. Soha nem felejtette el azt a pillanatot, amikor látta az Urat a mennyei trónon, s felismerte, hogy ő maga is éppolyan tisztátalan és bűnös, mint mindenki más (6,5). Úgy beszél, mint aki már maga is átélte a megbocsátás csodáját, és szeretné, ha ezt mások is megismernék.

Itt ismét egy paradoxonnal állunk szemben. Bizonyos értelemben Izráel népe már bocsánatot nyert bűneire (40,2). Ézsaiás azonban arra igyekszik rávezetni a népet, hogy tartson bűnbánatot, ha sajátjának akarja tudni a megbocsátást, és szeretné élvezni annak áldásait. De nem szeretné kemény dorgálással elkeseríteni a népet, ezért gyorsan továbbmegy, hogy a 43. fejezetben ismét biztosítsa őket afelől, hogy Isten továbbra is kitart mellettük.”

Textus:

Biblia Hebraica:

Jes 42.18





Jes 42.19







Jes 42.20





Jes 42.21





LXX/Greek New Testament:

Is 42.18



Is 42.19



Is 42.20



Is 42.21



Vulgata:

Isa 42.18

surdi audite et caeci intuemini ad videndum

Isa 42.19

quis caecus nisi servus meus et surdus nisi ad quem nuntios meos misi quis caecus nisi qui venundatus est quis caecus nisi servus Domini

Isa 42.20

qui vides multa nonne custodies qui apertas habes aures nonne audies

Isa 42.21

et Dominus voluit ut sanctificaret eum et magnificaret legem et extolleret

Magyar Bibliatanács (Protestáns revideált újfordítás):

Ézs. 42,18

Ti süketek, halljatok! Ti vakok, nézzetek föl, és lássatok! [5Móz 4,32-36; 29,1-3; 32,28; Ézs 6,9-10; 43,8; 53,1; Jer 5,21; Ez 12,2]

Ézs. 42,19

Van-e olyan vak, mint az én szolgám, és olyan süket, mint követem, akit küldök? Van-e olyan vak, mint az én megbízottam, olyan vak, mint az ÚR szolgája?

Ézs. 42,20

Sokat láttál, de nem ügyeltél rá, nyitva volt a füled, mégsem hallottál.

Ézs. 42,21

Igazsága érdekében akart az ÚR nagy és felséges tanítást adni. [5Móz 4,8; 5,21. 23; 2Tim 3,16]

Károli (revideált):

Ésa. 42,18

Oh, ti süketek, halljatok, és ti vakok, lássatok!

Ésa. 42,19

Kicsoda vak, ha nem az én szolgám? [Ezék. 12,2. 5 Móz. 32,28.] és olyan süket, mint az én követem, a kit elbocsátok? Ki olyan vak, mint a békességgel megajándékozott, és olyan vak, mint az Úr szolgája?

Ésa. 42,20

Sokat láttál, [rész 6,9. 5 Móz. 4,32-36. 29,3. 4. Zsolt. 78,1. Zsolt. 105,1. Zsolt. 106,1. Zsolt. 114,1.] de nem vetted eszedbe; fülei nyitvák, de nem hall.

Ésa. 42,21

Az Úr igazságáért azt [5 Móz. 4,8. 32. 5,21. 23.] akarta, hogy a törvényt nagygyá teszi és dicsőségessé.

Hertz Biblia:

Jesája 42,18

Óh ti süketek, kezdjetek hallani, óh ti vakok, nézzetek, hogy láthassatok!

Jesája 42,19

Ki hát a vak? – ha nem az én szolgám Izráel? és ki a süket, ha nem az én követem, akit küldék? Ki annyira vak, mint az én meghittem és annyira világtalan, mint „Isten szolgája?” –

Jesája 42,20

Óh sokat látsz, de nem őrzöd meg, füled nyitva, de nem hallasz.

Jesája 42,21

Pedig Adonáj akarja, igazsága diadaláért, hogy naggyá tegye a Tórát és hatalmassá!

Biblia (Héber-magyar kétnyelvű Biblia, Makkabi Kiadó Kft.) magyar fordítása:

… 18 Ti süketek halljátok, és ti vakok tekintsetek, hogy lássatok! 19 Ki vak, ha csak nem a szolgám és süket mint a követem, a kit küldök: ki vak mint az önmegadó és vak mint az Örökkévaló szolgája? 20 Sokat látsz, de nem tartod meg; megnyitják a füleit, de nem hall. 21 Az Örökkévaló kívánta az ő igazsága kedvéért, hogy nagygyá tegye a tant és dicsővé tegye.

Szent István Társulati Biblia:

Iz 42,18

Süketek, halljatok! Ti vakok, nézzetek ide és lássatok!

Iz 42,19

Ki vak, ha nem a szolgám? És ki süket, ha nem a követem, akit küldök? [Ki olyan vak, mint a küldöttem, s ki olyan süket, mint az Úr szolgája?]

Iz 42,20

Sok mindent láttál, de nem figyeltél oda, a füled nyitva volt, mégse hallottál.

Iz 42,21

Igazságosságában az Úr magasztossá s dicsővé akarta tenni a törvényt.

Káldi Biblia:

Iz 42,18

Siketek! * halljatok, és vakok! nézzetek, hogy lássatok.

Iz 42,19

Kicsoda vak, ha nem az én szolgám, * és siket, ha nem a kihez követeimet küldöttem? ** Kicsoda vak, mint a ki eladatott? *** és kicsoda vak, mint az Úr szolgája?

Iz 42,20

Te, ki sokat látsz, * nem veszed-e észre? kinek fülei nyitvák, ** nem hallasz-e?

Iz 42,21

Az Úr azt akarta, hogy megszentelje őt, * és nagygyá tegye a törvényt és fölmagasztalja. **

Káldi Neovulgáta Biblia:

Iz 42,18

Süketek, halljatok!

Vakok, nézzetek és lássatok!

Iz 42,19

Ki vak, ha nem az én szolgám?

Ki olyan süket, mint követem, akit küldök?

Ki olyan vak, mint megbízottam,

és olyan vak, mint az Úr szolgája?

Iz 42,20

Sokat láttál, de nem ügyelsz rá;

nyitva van a füled, de nem hallasz.

Iz 42,21

Úgy tetszett az Úrnak igazsága miatt,

hogy naggyá és magasztossá tegye a tanítást.

Aranyos Biblia:

Esa. 42.18

Oh siketek, halljátok, és vakok lássátok.

Esa. 42.19

Kitsoda vak, hanem tsak az én Szolgám? és kitsoda ollyan siket mint az én Követem kit elbotsátok? kitsoda ollyan vak mint a’Fejedelem? és ollyan vak mint az UR Szolgája?

Esa. 42.20

Sok dolgokat láttál, [Róm. 2:21.] de nem vötted eszedbe, füleid nyitva vagynak, de nem hallasz.

Esa. 42.21

Az UR gyönyörködik vala ö benne az ö igazságáért az ö törvényével méltóságossá és betsületessé tötte vala ötet.

Luther Biblia:

Jes 42,18

Hört, ihr Tauben, und schaut her, ihr Blinden, daß ihr seht! [Kap 43,8]

Jes 42,19

Wer ist so blind wie mein [Kap 41,8] Knecht, und wer ist so taub wie mein Bote, den ich senden will? Wer ist so blind wie der Vertraute und so blind wie der Knecht des HERRN?

Jes 42,20

Du sahst wohl viel, aber du hast’s nicht beachtet; deine Ohren waren offen, aber du hast nicht gehört. [Kap 53,1]

Jes 42,21

Dem HERRN hat es gefallen um seiner Gerechtigkeit willen, daß er sein Gesetz herrlich und groß mache.

King James:

Isa. 42,18

Hear, ye deaf; and look, ye blind, that ye may see.

Isa. 42,19

Who is blind, but my servant? or deaf, as my messenger that I sent? who is blind as he that is perfect, and blind as the LORD’s servant?

Isa. 42,20

Seeing many things, but thou observest not; opening the ears, but he heareth not.

Isa. 42,21

The LORD is well pleased for his righteousness’ sake; he will magnify the law, and make it honourable.

La Bible de Jérusalem (szükség esetén elkel egy ŕà, čè és ůù csere):

Is 42,18

Sourds, entendez! Aveugles, regardez et voyez!

Is 42,19

Qui est aveugle si ce n'est mon serviteur? Qui est sourd comme le messager que j'envoie? (Qui est aveugle comme celui dont j'avais fait mon ami et sourd comme le serviteur de Yahvé?)

Is 42,20

Tu as vu bien des choses, sans y faire attention. Ouvrant les oreilles, tu n'entendais pas.

Is 42,21

Yahvé a voulu, à cause de sa justice, rendre la Loi grande et magnifique,

Sálóm-Eiréné-Pax, Üdv:

\\\\\\/////
/ _ _ \
(| (.) (.) |)
___________________.oOOo__( )__oOOo.___________________
| |
| Tommyca - Szakács Tamás |
| az A-T&T páros tagja |
| |
| Felsőpetényi Evangélikus Egyházközség |
| 2611 Felsőpetény, Ságvári Endre u. 12. |
| (35) 360-037 (Lelkészi Hivatal) |
| (30) 426-5583 (T) |
| |
| tommyca@freemail.hu |
| http://www.extra.hu/Tommyca |
|___________________.oooO_______________________________|
( ) Oooo.
\ ( ( )
\_) ) /
(_/

A színes jelölések értelme: vörös: az általam fontosabbnak tartott gondolatok; kék: a számomra kétséges, de legalábbis bizonytalan, megalapozatlannak tűnő gondolat; zöld: az általam egyértelműen tévesnek tartott gondolat; bíbor: átmeneti eset a vörös és kék között, ha a kétségesség csak részleges vagy feltételes; türkiz: átmenet a kék és zöld között, ha a kétségesség igen erős, netán a téves gondolat határát súrolja; ha esetleg valamit kiemelésre érdemesnek, de azért mégse annyira fontosnak tartok, akkor még előfordulhat a narancs használata is a vörös helyett; végül szürke: a számomra homályos részek, amelyeknél nem világos, mire is gondol a szerző. (Itt örömmel veszem, ha valaki legalább utólag meg tudja magyarázni, mit is jelenthetnek a leírtak, mire is gondolhatott az író!)

Az én megbízottam (19) a mesullám szó fordítása. Ez passzív szószerkezet, amelynek szótöve a sálom (béke). Ezért valószínűleg úgy kell értelmeznünk ezt a kifejezést, mint: „az, akinek békét ígértem” (vö. 54,10: „békességem szövetsége”). Ez párhuzamos az Úr szolgája (Izráel) kifejezéssel, amely a vers végén található.

Itt a tanítás valószínűleg több, mint egyszerűen Mózes törvénye, és azt a tanítást is magában foglalja, amelyet Isten a prófétákon keresztül adott népének. Izráel korábban megvetette ezt a tanítást, de Isten keresztül akarja vinni terveit. Young, 3, 134. old.

Talán ahhoz a helyzethez lehet hasonlítani, mint amikor valaki hatalmas vagyon örököl, de nem tart rá igényt.

A felhasznált fordítások forrása általában a BibliaTéka CD-ROM (Arcanum Digitéka Kft.) A kivételek esetén a forrás külön jelölve.

Tamás Szakács

2005-09-05T09:31:45